![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>AT=Усенко Еволюція складу мантійних флюїдів$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 1
|
1. |
Усенко О. В. Еволюція складу мантійних флюїдів у докембрії (на прикладі залізистих формацій Українського щита) [Електронний ресурс] / О. В. Усенко // Геофизический журнал. - 2022. - Т. 44, № 2. - С. 3-28. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/gfj_2022_44_2_3 Основні залізисті формації світу утворюються від 3,5 до 1,9 млрд років і мають три головні піки прояву: 3,2 - 2,7, 2,6 - 2,5 та 2,0 - 1,9 млрд років тому. На Українському щиті виділено три залізисті формації, що відповідають цим періодам: залізисті кремнисто-вулканогенна (ЗКВ), залізисто-кремнисто-сланцева (ЗКС), та залізист кремнисто-карбонатна (ЗКК). Джерелом речовини залізистих формацій та супу ніх первинно-вулканогенних та хемогенно-осадових пластів є магматичні розплав термальної астеносфери. ЗКВ формація архею присутня у зеленокам'яних структурах граніт зеленокам'яних областей. Залізисті породи - джеспери, що складаються із суміші кварц-магнетитових, вулканогенних силікатних та карбонатних (сидеритових та брейнеритових) прошарків, залягають переважно серед амфіболітів та коматіїтів. У їхньому складі обов'язкові залізисті амфіболи та піроксени. Подібні породи утворюються за наявності окислюючих та окислених флюїдів (О<^>2-, CO2, Н2O, SiO2), та високої активності Сl<^>-, що забезпечує існування суміші розплавів і флюїдів. ЗКС формація утворюється на межі архею та палеопротерозою. Нижня та верхня частини продуктивної товщі складені карбонатами заліза, а в центрі відокремлюються кварц-магнетитові та кварц-гематитові прошарки. Відділення у самостійну фазу водно-силікатного флюїду, що переносить хлоридні комплекси заліза, засвідчує підвищення лужності флюїдів і розплавів астеносфери при збереженні високого окисного потенціалу. На підвищення лужності вказує наявність графіту у супутніх сланцевих пластах. ЗКК формація територіально пов'язана з розломними зонами мантійного закладення. Асоціює з магматичними породами (серпентинітами) і сланцевими пластами (високомагнезіальними та високоглиноземистими сланцями з графітом), угвореними в лужному середовищі (за участі карбонатно-фторидно-натрових флюїдів) на глибині не менш як 250 км, в умовах високого окисного потенціалу. Залізисто-карбонатні породи, які включають олівін та гематит, утворені з карбонатної фази, що відокремлюється з тієї самої глибини. Спрямована зміна складу залізистих формацій відображає еволюцію складу глибинних флюїдів і розплавів та пов'язана із самоорганізацією оболонок Землі.
|
|
|