![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>AT=Чепишко Оцінка ефективності хірургічного лікування$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 1
|
1. |
Чепишко С. І. Оцінка ефективності хірургічного лікування стоматологічних хворих шляхом порівняння класичного хірургічного методу з електрозварюванням живих тканин [Електронний ресурс] / С. І. Чепишко, О. О. Максимів // Буковинський медичний вісник. - 2019. - Т. 23, № 4. - С. 161-167. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bumv_2019_23_4_26 Наведено порівняльний аналіз класичного шовного хірургічного методу та методу біологічного зварювання живих тканин. На підставі клінічних досліджень встановлено, що біологічне зварювання живих тканин є більш ефективним, що підтверджують одержані результати. Мета дослідження - дослідити перевагу методу високочастотного електрозварювання живих тканин над іншими методами з'єднання тканин за оперативних втручань у ротовій порожнині шляхом порівняння з класичним хірургічним методом. Проведено обстеження і лікування двадцяти пацієнтів з кістами щелеп, які звернулися до стоматологічного відділення Навчально-лікувального центру "Університетська клініка". Всі пацієнти були віком від 25 до 45 років без супутніх захворювань за нормальних умов праці і харчування та без патології ротової порожнини. У всіх випадках зміни охоплювали ділянку не більше двох зубів, кісти не поширювались на носову порожнину, верхньощелепну пазуху та нижньощелепний канал. Дванадцять з двадцяти пацієнтів склали групу порівняння і були проліковані класичним хірургічним методом. Пацієнти, що не ввійшли до групи порівняння, склали основну групу, де замість шовного матеріалу було використано метод електрозварювання тканин. Встановлено, що метод з використанням апарата для високочастотного електрозварювання живих тканин ЕКВЗ-300 "ПАТОНМЕД" забезпечує повне, щільне та герметичне закриття ран. Застосування електротермоадгезії під час хірургічного лікування хворих на рак не погіршує імунологічної резистентності організму, а сприяє активації механізмів протиракового імунітету, а саме і посиленню деструктивної здатності природних цитотоксичних клітин майже удвічі. Виконання оперативних втручань із застосуванням електрозварювального апарата створює оптимальні умови для швидшого загоєння рани внаслідок меншої травматизації тканин, відсутності чужорідного шовного матеріалу в рані, зменшення тривалості оперативного втручання та часу перебування під дією наркотичних засобів. Висновки: використання методу високочастотного електрозварювання тканин у разі цистектомії в ротовій порожнині надає змогу суттєво скоротити час операції у порівнянні з хірургічним, зменшує травмування тканин, забезпечує герметичність рани, знижує витрати на шовні матеріали, на 90 % скорочує ризик інфікування рани. У рані відсутні чужорідні тіла (шви, скоби, клей тощо), що надає змогу уникнути таких ускладнень, як кровотеча та гнійні запалення рани. Після загоєння виявлено відсутність шва за рахунок проростань судин і відновлення кровопостачання.Наведено порівняльний аналіз класичного шовного хірургічного методу та методу біологічного зварювання живих тканин. На підставі клінічних досліджень встановлено, що біологічне зварювання живих тканин є більш ефективним, що підтверджують одержані результати. Мета дослідження - дослідити перевагу методу високочастотного електрозварювання живих тканин над іншими методами з'єднання тканин за оперативних втручань у ротовій порожнині шляхом порівняння з класичним хірургічним методом. Проведено обстеження і лікування двадцяти пацієнтів з кістами щелеп, які звернулися до стоматологічного відділення Навчально-лікувального центру "Університетська клініка". Всі пацієнти були віком від 25 до 45 років без супутніх захворювань за нормальних умов праці і харчування та без патології ротової порожнини. У всіх випадках зміни охоплювали ділянку не більше двох зубів, кісти не поширювались на носову порожнину, верхньощелепну пазуху та нижньощелепний канал. Дванадцять з двадцяти пацієнтів склали групу порівняння і були проліковані класичним хірургічним методом. Пацієнти, що не ввійшли до групи порівняння, склали основну групу, де замість шовного матеріалу було використано метод електрозварювання тканин. Встановлено, що метод з використанням апарата для високочастотного електрозварювання живих тканин ЕКВЗ-300 "ПАТОНМЕД" забезпечує повне, щільне та герметичне закриття ран. Застосування електротермоадгезії під час хірургічного лікування хворих на рак не погіршує імунологічної резистентності організму, а сприяє активації механізмів протиракового імунітету, а саме і посиленню деструктивної здатності природних цитотоксичних клітин майже удвічі. Виконання оперативних втручань із застосуванням електрозварювального апарата створює оптимальні умови для швидшого загоєння рани внаслідок меншої травматизації тканин, відсутності чужорідного шовного матеріалу в рані, зменшення тривалості оперативного втручання та часу перебування під дією наркотичних засобів. Висновки: використання методу високочастотного електрозварювання тканин у разі цистектомії в ротовій порожнині надає змогу суттєво скоротити час операції у порівнянні з хірургічним, зменшує травмування тканин, забезпечує герметичність рани, знижує витрати на шовні матеріали, на 90 % скорочує ризик інфікування рани. У рані відсутні чужорідні тіла (шви, скоби, клей тощо), що надає змогу уникнути таких ускладнень, як кровотеча та гнійні запалення рани. Після загоєння виявлено відсутність шва за рахунок проростань судин і відновлення кровопостачання.
|
|
|