![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Левчук Н$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 81
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Левчук Н. П. Розвиток економічної компетентності офіцерів-прикордонників у процесі фахової підготовки як педагогічна проблема [Електронний ресурс] / Н. П. Левчук. // Вісник Національної академії Державної прикордонної служби України. - 2013. - Вип. 3. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vnadps_2013_3_16
| 2. |
Жарінов О. Й. Клінічні характеристики та лікування хворих із персистентною фібриляцією передсердь [Електронний ресурс] / О. Й. Жарінов, Н. П. Левчук // Серце і судини. - 2012. - № 4. - С. 122-130. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sis_2012_4_18 Обговорено суперечливі аспекти оцінки та ведення хворих із персистентною фібриляцією передсердь (ФП). Дані оглядового дослідження RealiseAF свідчать, що за рівнем серцево-судинного ризику персистентна ФП посідає проміжне місце між пароксизмальною та постійною ФП. Її можна розглядати як важливий етап прогресування хвороби серця. Оглядові та рандомізовані клінічні дослідження свідчать про потенційні переваги стратегії відновлення та утримання синусового ритму серця. Попри це, у реальній клінічній практиці у пацієнтів старших вікових груп, а також у хворих із серцевою недостатністю та іншою супутньою патологією переважно обирають стратегію контролю частоти скорочень серця. Існує гостра потреба у пошуку ефективніших медикаментозних засобів та інтервенційних підходів до ведення хворих із персистентною ФП.
| 3. |
Левчук Н. І. Вплив N-стеароїлетаноламіну на інтенсивність фрагментації ДНК у пухлинній та позапухлинній тканинах кори надниркових залоз людини [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук, В. М. Пушкарьов, О. І. Ковзун, О. С. Микоша, Н. М. Гула, М. Д. Тронько // Український біохімічний журнал. - 2012. - Т. 84, № 4. - С. 49-53. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/BioChem_2012_84_4_7 Вивчали вплив N-стеароїлетаноламіну (NAE 18:0) на апоптозні процеси в післяопераційній адренокортикальній пухлинній тканині людини in vitro. Проведено порівняльне дослідження дії різних концентрацій NAE на ступінь фрагментації ДНК у двох типах пухлинних тканин кори надниркових залоз. Показано, що присутність NAE в інкубаційному середовищі помітно посилює апоптозні процеси у пухлинній тканині кортикостероми у порівнянні з контролем, у якій фрагментація ДНК була практично відсутньою. Дія високої концентрації NAE (10-4 М) у пухлинній тканині альдостероми призводить до деградації ДНК, характерної для некрозу. Зроблено висновки, що NAE посилює апоптозні та некротичні процеси в пухлинних тканинах кори надниркових залоз людини, причому ефект NAE визначається концентрацією сполуки та типом пухлинної тканини. Розглянуто можливі механізми індукованого NAE апоптозу. Висловлено гіпотезу, що збільшення кількості NAE, яке спостерігається у разі пошкодження деяких тканин, може бути не наслідком, а причиною такого пошкодження.Изучено влияние N-стеароилэтаноламина (NAE 18:0) на апоптические процессы в послеоперационной адренокортикальной опухолевой ткани человека in vitro. Проведено сравнительное исследование влияния различных концентраций NAE на степень фрагментации ДНК в двух типах опухолевых тканей коры надпочечников. Показано, что присутствие NAE в инкубационной среде существенно усиливает апоптические процессы в опухолевой ткани кортикостеромы в сравнении с контролем, где фрагментация ДНК практически отсутствует. Высокая концентрация NAE (10-4 М) в опухолевой ткани альдостеромы вызывает деградацию ДНК, характерную для некроза. Сделаны выводы, что NAE усиливает апоптические и некротические процессы в опухолевых тканях коры надпочечников человека, причём эффект NAE определяется концентрацией соединения и типом опухолевой ткани. Обсуждены возможные механизмы индуцированного NAE апоптоза. Выдвинута гипотеза, что увеличение количества NAE, которое наблюдается при повреждении некоторых тканей, может быть не следствием, а причиной такого повреждения.The influence of N-stearoylethanolamine (NAE 18:0) on the apoptotic processes in human adrenal cortex in vitro was studied. The comparative investigation of different NAE concentrations effect upon the DNA laddering extent in two types of human adrenocortical tumor tissue was carried out. It has been shown that addition of NAE into the incubation medium significantly enhanced the apoptotic processes in tumor tissue of corticosteroma comparing to conventionally normal tissue, where DNA fragmentation was essentially absent. Effect of high NAE concentration (10-4 М) оn tumor tissue of aldosteroma caused the necrosis-like DNA degradation. The conclusions were suggested that NAE enhanced apoptotic and necrotic processes in tumor tissue of human adrenal cortex, and NAE effect depended on concentration of the compound and tumor tissue type. The possible mechanisms of NAE-induced apoptosis were discussed. The hypothesis is suggested that increased NAE content observed in some damaged tissues can be not theconsequence but the cause of such damage.Вивчено вплив різних концентрацій N-стеароїлетаноламіну (NSE 18:0) на фрагментацію ДНК у пухлинній і позапухлинній тканинах надниркових залоз in vitro. Досліджено позапухлинну тканину від хворих з гормонально активними пухлинами, тканину доброякісних пухлин (гормонально активну та гормонально неактивну), тканину злоякісних пухлин, а також гіперплазовану тканину кори надниркових залоз (хвороба Іценка - Кушинга). Встановлено, що NSE посилює інтенсивність фрагментації ДНК лише в тканині гормонально неактивних пухлин. Доброякісні гормонально активні пухлини, злоякісні пухлини та гіперплазована тканина кори надниркових залоз є резистентними до дії NSE. Розглянуто можливі механізми їх стійкості до препарату.
| 4. |
Левчук Н. І. Вплив метанандаміду на стероїдогенез в адренокортикоцитах щурів in vitro [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук // Український біохімічний журнал. - 2013. - Т. 85, № 4. - С. 90-93. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/BioChem_2013_85_4_13 Із літератури відомо про антиоксидантні, протизапальні, мембранопротекторні, а також адренорегуляторні властивості N-ацетилетаноламінів, але щодо їх участі в регуляції стероїдогенезу даних недостатньо. З метою вивчення впливу синтетичного аналога ендогенного канабіноїду анандаміду - метанандаміду - на інтенсивність стероїдогенезу досліджено вплив різних концентрацій препарату на вміст 11-гідроксикортикостероїдів (11-ОКC) в живильному середовищі після інкубації тканини надниркових залоз щурів обох статей. Кількісне визначення рівня 11-ОКС проводили флуориметричним мікрометодом. Показано, що інкубація зрізів тканини з метанандамідом призводить до зниження рівня 11-ОКС у самців та підвищення його вмісту в самиць. Зроблено висновок, що гальмування секреції та синтезу кортикостероїдів у самців за умов дії метанандаміду може бути наслідком зниження рівня сАМР і гальмування сАМР-залежної протеїнкінази А. Протилежна і дозозалежна дія препарату в самиць, можливо, пов'язана із впливом естрогенів на механізм дії препарату.
| 5. |
Левчук Н. М. Асоціальні явища як наслідок дефіциту соціального капіталу в Україні [Електронний ресурс] / Н. М. Левчук // Український соціум. - 2011. - № 1. - С. 135-147. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Usoc_2011_1_14 Досліджено та обгрунтовано роль соціального капіталу в генезі асоціальних явищ в Україні. Доведено, що соціальна згуртованість та єдність, яка базується на стійких соціальних звіязках між групами та всередині різних груп населення, спільній системі норм та цінностей, міжособистісній та суспільній довірі, є важливим фактором запобігання поширенню асоціальних явищ і формування суспільного здоров'я та благополуччя. Асоціальні явища є продуктом нелегітимних соціальних відносин, деструктивних соціальних норм, поширення недовіри до суспільних інститутів за умов поглиблення соціально-економічної нерівності в українському суспільстві.
| 6. |
Левчук Н. І. Вплив R-(+)-метанандаміду in vivo та in vitro на інтенсивність стероїдогенезу і фрагментації ДНК в адренокортикоцитах щурів [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук // Ендокринологія. - 2013. - Т. 18, № 3. - С. 85. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/enkrl_2013_18_3_16
| 7. |
Захарін С. В. Фінансово-економічні моделі інвестиційної діяльності у сфері вищої освіти [Електронний ресурс] / С. В. Захарін, Н. І. Левчук, Н. В. Чаленко // Економічний вісник університету. - 2013. - Вип. 20(1). - С. 38-47. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ecvu_2013_20(1)__9 Проаналізовано стан і умови інвестиційного забезпечення вищих навчальних закладів. Визначено основні тенденції формування інвестиційного процесу у сфері вищої освіти. Показано роль інвестицій у підвищенні якості освітніх послуг у системі вищої освіти. Узагальнено результати досліджень з проблем фінансового забезпечення інвестиційної діяльності установ системи вищої освіти, внесено науково обгрунтовані пропозиції щодо удосконалення механізму фінансування розвитку вищої освіти з урахуванням сучасних викликів. Обгрунтовано, що активізація інвестиційної діяльності у сфері вищої освіти можлива внаслідок розширення інтеграційних процесів, налагодження взаємовигідних економічних відносин між суб'єктами вищої освіти та іншими суб'єктами національної економічної системи. Аргументовано найбільш перспективний шлях - активізацію інтеграції вищої освіти і бізнесу.
| 8. |
Левчук Н. І. Вплив N-стеароїлетаноламіну на апоптозні процеси в гормонально активних пухлинних тканинах кори надниркових залоз людини [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук, В. М. Пушкарьов, М. Д. Тронько // Доповiдi Національної академії наук України. - 2010. - № 4. - С. 189-192. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2010_4_33 Досліджено вплив N-стеароїлетаноламіну (NSE) на експресію проапоптозного білка Bax, активацію каспази-3 і розщеплення полі(АДФ-рибозо) полімерази в пухлинній тканині кори надниркових залоз людини. Виявлено захисний, антиапоптозний ефект NSE в гормонально активних пухлинних тканинах. Розглянуто можливі механізми гальмування апоптозних процесів у деяких типах пухлинних тканин кори надниркових залоз людини.
| 9. |
Жарінов О. Й. Клінічні та ехокардіографічні предиктори рецидиву персистентної фібриляції передсердь після кардіоверсії при шестимісячному спостереженні [Електронний ресурс] / О. Й. Жарінов, Н. П. Левчук, М. Р. Ікоркін, О. С. Сичов // Серце і судини. - 2013. - № 4. - С. 47-54. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sis_2013_4_8 Мета роботи - визначити роль клініко-анамнестичних, демографічних показників та низки показників структурно-функціонального стану лівих відділів серця для прогнозування рецидиву персистентної фібриляції передсердь (ФП) протягом 6 міс після кардіоверсії. 225 пацієнтам із персистентною формою неклапанної ФП, яким планували відновлення синусового ритму серця, проведено загальноклінічне обстеження, ЕКГ, трансторакальну і черезстравохідну ехокардіографію (ЕхоКГ) з визначенням, окрім стандартних показників структури і функції серця, фракції викиду (ФВ) лівого передсердя (ЛП) і правого передсердя, структурно-анатомічних особливостей та ФВ вушка ЛП (ВЛП), ступеня феномену спонтанного контрастування (ФСК), типу внутрішньопередсердної гемодинаміки за класифікацією D. Fackin та співавторів, швидкісних показників кровоплину в легеневих венах (S, D, індекс S/D). Усі пацієнти одержали медикаментозне лікування відповідно до рекомендацій. Повторний огляд, ЕКГ та ЕхоКГ здійснено через 6 міс після кардіоверсії. Для параметричних і рангових характеристик, зміни яких асоціювані з рецидивом ФП, за послідовним методом Вальда розраховано порогові рівні для прогнозування виникнення рецидиву ФП протягом 6 міс після кардіоверсії. Висновки: рецидив ФП через 6 міс після кардіоверсії зареєстровано у 20,9 % пацієнтів. Незалежне значення у прогнозуванні перебігу персистентної ФП мають вік пацієнтів, тривалість хвороби та останнього епізоду ФП, наявність цукрового діабету, функціональний клас серцевої недостатності, а також кінцевосистолічний об'єм <$Eroman ЛШ~>>~80> мл, індекс об'єму <$Eroman ЛП~>>~50> мл/м<^>2 і середня швидкість вигнання крові з <$Eroman ВЛП~<<~25> см/с, ФСК.Мета роботи - визначити роль клініко-анамнестичних, демографічних показників та низки показників структурно-функціонального стану лівих відділів серця для прогнозування рецидиву персистентної фібриляції передсердь (ФП) протягом 6 міс після кардіоверсії. 225 пацієнтам із персистентною формою неклапанної ФП, яким планували відновлення синусового ритму серця, проведено загальноклінічне обстеження, ЕКГ, трансторакальну і черезстравохідну ехокардіографію (ЕхоКГ) з визначенням, окрім стандартних показників структури і функції серця, фракції викиду (ФВ) лівого передсердя (ЛП) і правого передсердя, структурно-анатомічних особливостей та ФВ вушка ЛП (ВЛП), ступеня феномену спонтанного контрастування (ФСК), типу внутрішньопередсердної гемодинаміки за класифікацією D. Fackin та співавторів, швидкісних показників кровоплину в легеневих венах (S, D, індекс S/D). Усі пацієнти одержали медикаментозне лікування відповідно до рекомендацій. Повторний огляд, ЕКГ та ЕхоКГ здійснено через 6 міс після кардіоверсії. Для параметричних і рангових характеристик, зміни яких асоціювані з рецидивом ФП, за послідовним методом Вальда розраховано порогові рівні для прогнозування виникнення рецидиву ФП протягом 6 міс після кардіоверсії. Висновки: рецидив ФП через 6 міс після кардіоверсії зареєстровано у 20,9 % пацієнтів. Незалежне значення у прогнозуванні перебігу персистентної ФП мають вік пацієнтів, тривалість хвороби та останнього епізоду ФП, наявність цукрового діабету, функціональний клас серцевої недостатності, а також кінцевосистолічний об'єм <$Eroman ЛШ~>>~80> мл, індекс об'єму <$Eroman ЛП~>>~50> мл/м<^>2 і середня швидкість вигнання крові з <$Eroman ВЛП~<<~25> см/с, ФСК.
| 10. |
Ковзун О. І. Вплив іонів калію та літію на рівень експресії кінази глікогенсинтази в адренокортикоцитах морських свинок [Електронний ресурс] / О. І. Ковзун, Н. І. Левчук, В. М. Пушкарьов, В. В. Пушкарьов, М. Д. Тронько // Ендокринологія. - 2013. - Т. 18, № 4. - С. 11-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/enkrl_2013_18_4_4 Вивчено вплив іонів калію - активатора стероїдогенезу в адренокортикоцитах та іонів літію - інгібітора кінази глікогенсинтази-Зβ (GSK-3β), на експресію GSK-3β. GSK-3β є важливим регулятором апоптозу, проліферативних процесів, диференціації, транспорту глюкози та інших біохімічних процесів. Уперше показано, що К+ глибоко впливає на протеїнкіназу на рівні її синтезу. Кількість GSK-3β помітно зменшується за підвищених концентрацій калію, які стимулюють стероїдогенез в адренокортикоцитах (5,5 та 8,5 ммоль/л), і значно зростає за недостатності калію в середовищі. Іони літію дозозалежно посилюють експресію кінази. Розглянуто механізми впливу калію та літію на експресію GSK-3β в адренокортикоцитах та можлива участь цієї кінази в стероїдогенезі.Изучено влияние ионов калия, активатора стероидо-генеза в адренокортикоцитах, и ионов лития, ингибитора киназы гликогенсинтазы-3β (GSK-3β) на экспрессию GSK-3β. GSK-3β является важным регулятором апоптоза, пролиферативных процессов, дифференциации, транспорта глюкозы и других биохимических процессов. Впервые показано, что К+ осуществляет глубокое влияние на протеинкиназу на уровне ее синтеза. Количество GSK-3β заметно уменьшается при повышенных концентрациях калия, которые стимулируют стероидогенез в адренокортикоцитах (5,5 и 8,5 ммоль/л), и значительно возрастает при недостаточности калия в среде. Ионы лития дозозависимо усиливают экспрессию киназы. Рассмотрены механизмы влияния калия и лития на экспрессию GSK-3β в адренокортикоцитах и возможное участие этой киназы в стероидогенезе.The influence of potassium ions - steroidogenesis activator in adrenocorticocytes, and lithium ions - glycogen synthase kinase-3 beta (GSK-3β) inhibitor, on GSK-3β expression was studied. GSK-3β is an important regulator of apoptosis, proliferativeprocesses, dif¬ferentiation, glucose transport and other biochemical processes. For the first time it has been shown that K+ has a profound effect on the level of protein kinase synthesis. The amount of GSK-3β decreases markedly at high concentrations of potassium, which stimulate ste¬roidogenesis in adrenocorticocytes (5.5 and 8.5 mmol/l), and it sig¬nificantly increases in case of potassium deficiency in the medium. Lithium ions dosage-dependently enhance kinase expression. The authors discuss themechanisms of potassium action on the expres¬sion of GSK-3β in adrenocorticocytes and possible involvement of this kinase in steroidogenesis.
| 11. |
Левчук Н. І. Cтатеві відмінності впливу метанандаміду in vitro на інтенсивність міжнуклеосомної фрагментації ДНК в позапухлинній тканині кори надниркових залоз від хворих з гормонально неактивними пухлинами [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук, О. І. Ковзун, М. Д. Тронько // Журнал Національної академії медичних наук України. - 2014. - т. 20, № 2. - С. 252-256. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/jnamnu_2014_20_2_17
| 12. |
Пастер І. П. Перспективи проведення ало- і ксенотрансплантації тканин ендокринних залоз без необхідності призначення імуносупресивної терапії [Електронний ресурс] / І. П. Пастер, І. А. Балла, А. Є. Коваленко, Я. Г. Бальон, В. В. Марков, Н. В. Сологуб, О. Я. Родіонова, Л. А. Кузьминська, Н. І. Левчук, О. А. Стаценко // Медицина сьогодні і завтра. - 2011. - № 1-2. - С. 229-233. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Msiz_2011_1-2_52
| 13. |
Левчук Н. І. Вплив метанандаміду на вміст загального холестерину в адренокортикоцитах щурів in vitro [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук, О. В. Калініченко // Український біофармацевтичний журнал. - 2013. - № 4. - С. 25. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ubfj_2013_4_25
| 14. |
Левчук Н. М. Інноваційна діяльність як чинник підвищення конкурентоспроможності підприємства [Електронний ресурс] / Н. М. Левчук, О. В. Комчатних // Вісник [Національного транспортного університету]. - 2011. - № 24(1). - С. 352-355. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vntu_2011_24(1)__86
| 15. |
Левчук Н. М. Інвестиційна стратегія транспортного підприємства [Електронний ресурс] / Н. М. Левчук, А. О. Войтулевич // Вісник [Національного транспортного університету]. - 2012. - № 26(1). - С. 423-428. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vntu_2012_26(1)__87
| 16. |
Левчук Н. М. Оцінка санаційної спроможності підприємства [Електронний ресурс] / Н. М. Левчук, В. С. Михальчук // Вісник [Національного транспортного університету]. - 2010. - № 21(1). - С. 366-368. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vntu_2010_21(1)__92
| 17. |
Левчук Н. В. Підготовка майбутнього вчителя природничих дисциплін до діяльності в галузі екологічної освіти на засадах сталого розвитку [Електронний ресурс] / Н. В. Левчук, А. В. Степанюк // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія : Педагогіка. - 2010. - № 1. - С. 20-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/NZTNPU_ped_2010_1_6
| 18. |
Левчук Н. М. Соціальна диференціація смертності населення м. Лебедин під час голодомору у 1933 році [Електронний ресурс] / Н. М. Левчук // Демографія та соціальна економіка. - 2015. - № 1. - С. 137-149. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dse_2015_1_14 Викладено результати дослідження соціальної диференціації смертності та структури причин смерті населення під час голоду 1933 р. На основі книг реєстрації смертей створена база даних, що містить 641 актовий запис про смерть для населення м. Лебедин Сумської області. Аналіз структури смертності населення за причинами смерті показав, що частка померлих від причин, які прямо або опосередковано пов'язані із голодом, досягає 73,7 % від загальної кількості смертей у м. Лебедин у другому півріччі 1933 р. Виявлено значні відмінності у структурі причин смерті різних соціальних груп надають підстави припустити певну соціально-професійну диференціацію смертності населення під час голоду. Найвища частка померлих від розладів харчування та порушень обміну речовин, які безпосередньо спричинені довготривалим голодом, спостерігається для чорноробів, найнижча - для службовців.
| 19. |
Соколов Ю. Н. Влияние фактора времени на результаты реперфузионной терапии (первичного перкутанного коронарного вмешательства) у больных с острым инфарктом миокарда с элевацией сегмента ST [Електронний ресурс] / Ю. Н. Соколов, М. Ю. Соколов, В. Г. Терентьев, И. В. Тарапон, В. Ю. Кобыляк, А. Ю. Сиренко, Н. П. Левчук, Е. Н. Крот // Український кардіологічний журнал. - 2015. - № 1. - С. 15-25. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ukzh_2015_1_3 Мета роботи - визначити залежність показника летальності у хворих з гострим інфарктом міокарда з елевацією сегмента ST від часу, який пройшов від початку захворювання до моменту відновлення перфузії міокарда за допомогою первинного перкутанного коронарного втручання (ПКВ). У дослідження ввійшли хворі (n = 421), яким проведено реперфузійну терапію з використанням первинного ПКВ. Залежно від термінів відновлення кровообігу пацієнтів розподілили на три групи: хворі, яким первинне ПКВ проведено в перші 2 год від початку симптомів (1-ша група, n = 109); хворі, яким первинне ПКВ виконано в період від 2 до 4 год (2-га група, 195); хворі, яким первинне ПКВ виконано пізніше, ніж через 6 год від початку захворювання (3-тя група, n = 117). Відсутність або низький ступінь відновлення периферичного кровообігу (ступінь периферичного кровообігу оцінювали за шкалою Blush) значно частіше реєстрували в 3-й групі (44,4 порівняно з 11,9 % у 1-й групі; P << 0,0001). Цей факт може пояснити вищу летальність в 3-й групі порівняно з 1-ю групою (відповідно 8,60 та 1,96 % P << 0,0001). Висновки: реперфузійна терапія, виконана якомога швидше, поліпшила ангіографічні показники відновлення міокардіальної перфузії, що своєю чергою, знизило летальність у хворих з гострим інфарктом міокарда з елевацією сегмента ST.
| 20. |
Левчук Н. І. Вплив різних концентрацій метанандаміду на інтенсивність міжнуклеосомної фрагментації ДНК в адренокортикоцитах щурів in vitro [Електронний ресурс] / Н. І. Левчук // Ендокринологія. - 2013. - Т. 18, № 2. - С. 60-64. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/enkrl_2013_18_2_12 Досліджено вплив різних концентрацій метанандаміду на інтенсивність міжнуклеосомної фрагментації ДНК у тканині надниркових залоз щурів різної статі. Показано, що препарат в концентрації 10-8-10-6 М сприяє зниженню інтенсивності міжнуклеосомної фрагментації ДНК у самців та самиць щурів in vitro. Особливістю впливу метанандаміду на інтенсивність фрагментації ДНК у самиць є різноспрямована дія препарату на вміст олігонуклеосом різного розміру (у самців знижується рівень фрагментів розміром 200 п.о., у самиць підвищується вміст мононуклеосом та знижується рівень ди-, три- та тетрануклеосом), що може бути пов’язано з дією естрогенів. Обговорено механізми участі естрогенів в реалізації ефекту метанандаміду.Исследовали влияние различных концентраций метанандамида на интенсивность межнуклеосомной фрагментации ДНК в ткани надпочечников крыс разного пола. Показано, что препарат в концентрации 10-8-10-6 М приводит к снижению интенсивности межнуклеосомной фрагментации ДНК у самцов и самок крыс in vitro. Особенностью влияния метанандамида на интенсивность фрагментации ДНК у крыс разного пола является разнонаправленное действие препарата на содержание олигонуклеосом разного размера (у самцов снижается уровень фрагментов размером 200 п.о., у самок повышается содержание мононуклеосом и снижается уровень ди-, три- и тетрануклеосом), что может быть связано с действием эстрогенов. Обсуждены механизмы участия эстрогенов в реализации эффекта метанандамида.The author has studied the effect of different methanandamide concentrations on the intensity of internucleosomal DNA fragmentation in adrenal tissue of male and female rats. The drug at a concentration of 10-8-10-6 M was shown to lead to a decreased intensity of internucleosomal DNA fragmentation in male and female rats in vitro. One peculiarity of methanandamide impact on the intensity of DNA fragmentation in rats of different gender is a differently directed effect of the drug on the content of oligonucleosomes of different size (the levels of fragments measuring 200 bp was reduced in males, the content of mononucleosomes was increased in females, and the levels of di-, tri- and tetranucleosomes was decreased), which can be due to estrogens effect. The mechanisms of estrogen involvement in the realization of methanandamide effect are under discussion.
| | |
|
|