![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Стешенко С$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 13
Представлено документи з 1 до 13
|
1. |
Стешенко С. А. Метод частичных областей с учетом особенностей во внутренних задачах с произвольными кусочно-координатными границами. Часть 2. Плоско-поперечные соединения и "in-line" объекты [Електронний ресурс] / С. А. Стешенко, С. А. Приколотин, А. А. Кириленко, Д. Ю. Кулик, Л. А. Рудь, С. Л. Сенкевич // Радиофизика и электроника. - 2013. - Т. 4(18), № 3. - С. 13-21. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphre_2013_4(18)_3_4 Рассмотрено применение обобщенного метода частичных областей для вычисления характеристик плоско-поперечных соединений волноводных линий произвольного кусочно-координатного (ортогонного) сечения в декартовых координатах и "in-line" устройств на их основе. Проанализированы особенности геометрии конкретных задач, позволяющих повысить эффективность вычислений. Исследована достоверность полученных алгоритмов.
| 2. |
Стешенко С. А. Алгоритм расчета плоскостных сочленений волноводов произвольного сечения с использованием собственных функций общей апертуры [Електронний ресурс] / С. А. Стешенко // Радиофизика и электроника. - 2013. - Т. 4(18), № 3. - С. 22-27. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphre_2013_4(18)_3_5 Метод частичных областей (МЧО) широко используется для расчета обобщенных матриц рассеяния скачкообразных сочленений волноводов. Его применение ограничено на случай, когда сечение одного волновода полностью вписывается в сечение другого волновода. Если пересечение сечений двух волноводов не совпадает ни с одним из них, как правило, между сочленяемыми волноводами искусственно вводят в рассмотрение "виртуальный" волновод нулевой длины так, чтобы образовавшиеся новые сочленения удовлетворяли требованию применимости МЧО. Однако такой подход требует обращения трех матриц, что приводит к дополнительным временным затратам. Исследованы возможности применения обобщения МЧО на случай сочленения волноводов с налагающимися сечениями, приводящего к системе линейных алгебраических уравнений первого рода. Доказана эквивалентность двух подходов. При этом рассматриваемый подход оказывается эффективнее традиционного, вводящего в рассмотрение "виртуальный" волновод. Полученные результаты позволят повысить эффективность автоматизированных систем проектирования волноводных узлов, основанных на МЧО.
| 3. |
Мосьпан Л. П. Спектральные характеристики прямоугольной волноводной секции с двумя разновысокими прямоугольными штырями [Електронний ресурс] / Л. П. Мосьпан, С. А. Приколотин, С. А. Стешенко, А. А. Кириленко // Радиофизика и радиоастрономия. - 2013. - Т. 18, № 4. - С. 349-356. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphra_2013_18_4_9 Выявление физических явлений, порождающих различные резонансные эффекты, является залогом успешного проектирования частотно-селективных устройств на их основе. Исследована природа резонанса полного отражения, формируемого волноводной секцией с парой прямоугольных штырей, симметрично расположенных вдоль широкой стенки прямоугольного волновода. Исследование проведено в рамках спектральной теории открытых волноводных резонаторов. Волноводная секция рассмотрена как одноканальный многомодовый резонатор. Предложена интерпретация резонанса полного отражения как результата возбуждения в резонаторе собственных колебаний комплексной частоты. Изучена динамика поведения частот собственных колебаний на комплексной плоскости при изменении двух наиболее важных геометрических параметров - расстояния между штырями и их высоты. Сопоставлены дифракционные и спектральные характеристики. Проанализирован вклад собственных колебаний в формирование частотной характеристики. Показано, что положение резонанса и его добротность можно оценить с высокой точностью по значению комплексной частоты одного собственного колебания. Это колебание ассоциируется с первой высшей модой резонансной секции, имеющей ту же симметрию, что и основная волна подводящего тракта. С практической точки зрения полученные результаты делают возможным моделирование полосовых фильтров со сложными частотными характеристиками.Исследована природа резонансов полного отражения, формируемых волноводной секцией с парой разновысоких прямоугольных штырей, симметрично расположенных вдоль широкой стенки прямоугольного волновода. Исследование проведено в рамках спектральной теории открытых волноводных резонаторов. Резонансы полного отражения интерпретируются как результат возбуждения в резонансной секции собственных колебаний комплексной частоты. Изучена динамика поведения частот собственных колебаний на комплексной плоскости при изменении всех геометрических параметров секции. Сопоставлены дифракционные и спектральные характеристики. Проанализирован вклад собственных колебаний в формирование частотной характеристики. Показано, что положение каждого резонанса отражения и его добротность определяются с высокой точностью по значению комплексной частоты одного из собственных колебаний, принимающих участие в его формировании.
| 4. |
Стешенко С. А. Синтез антенны вытекающих волн по заданному распределению поля на апертуре [Електронний ресурс] / С. А. Стешенко // Радиофизика и радиоастрономия. - 2013. - Т. 18, № 4. - С. 373-380. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphra_2013_18_4_12 Предложен алгоритм оптимизации заданного распределения поля на апертуре антенны вытекающих волн. Варьируемыми параметрами, управляющими распределением поля, являются глубины канавок и ширины ламелей отражательной решетки, рассеивающей поверхностную волну планарного диэлектрического волновода. Предложенный метод использует информацию об энергетических характеристиках изолированной канавки для получения начального приближения. Приведен пример оптимизации распределения поля типа "косинус на пьедестале".
| 5. |
Кириленко А. А. Ключевой алгоритм метода частичных областей в анализе резонансных штырей, тройниковых, турникетных и некоторых других многоплечих соединений [Електронний ресурс] / А. А. Кириленко, Д. Ю. Кулик, С. А. Стешенко // Радиофизика и электроника. - 2016. - Т. 7(21), № 4. - С. 11-19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphre_2016_7(21)_4_4
| 6. |
Кулик Д. Ю. Компактные вращатели плоскости поляризации на заданный угол в квадратном волноводе [Електронний ресурс] / Д. Ю. Кулик, С. А. Стешенко, А. А. Кириленко // Радиофизика и электроника. - 2017. - Т. 8(22), № 1. - С. 15-20. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphre_2017_8(22)_1_4 Отмечено, что компактность конструктивных элементов антенно-фидерных трактов является обязательным требованием, предъявляемым при разработке современных радиолокационных комплексов гражданского или военного назначения. Исследованы предельные характеристики перспективных компактных вращателей плоскости поляризации электромагнитных волн, выполненных на основе структур, обладающих диэдральной симметрией. Диэдрально симметричные структуры образованы резонансными диафрагмами с прямоугольными щелями. Многопараметрическая оптимизация использована для достижения предельных характеристик устройств в различных частотных диапазонах. Определена область их применимости. Предложены конструкции, позволяющие вращать плоскость поляризации на углы 90 и 45° при приемлемых значениях коэффициентов отражения в заданной полосе частот. Эти конструкции расширяют элементную базу приемо-передающей аппаратуры, предназначенную для обеспечения заданного фазового разделения радиосигналов, их фазовой коррекции или поляризационной компенсации.Зазначено, що компактність конструктивних елементів антенно-фідерних трактів є обов’язковою вимогою для розробки сучасних радіолокаційних комплексів цивільного або військового призначення. Досліджено граничні характеристики перспективних компактних обертачів площини поляризації електромагнітних хвиль, що виконані на базі структур із діедральною симетрією. Діедрально симетричні структури сформовані резонансними діафрагмами із прямокутними щілинами. Багатопараметричну оптимізацію застосовано, щоб отримати граничні характеристики пристроїв у різноманітних частотних діапазонах. Визначено галузь їх застосування. Запропоновано конструкції, які забезпечують обертання площини поляризації на 45 та 90° за прийнятних значень коефіцієнтів відбиття в заданій смузі частот. Ці конструкції поширюють елементну базу приймально-передавальної апаратури, яку призначено для забезпечення заданого фазового розподілу радіосигналів, їх фазової корекції або поляризаційної компенсації.The requirement of being compact is obvious for the designs of modern communication systems of civil and military purposes. The ultimate performances of perspective compact polarization rotators are examined in the paper. The rotators are formed by the dihedral symmetry structures. The dihedral structures are based on the multi-aperture diaphragms with the rectangular slots. Muti-parameter optimization is used to achieve the ultimate performances in different frequency ranges. The limits for the rotators’ application area are established. The designs, providing polarization plane rotation for arbitrary rotation angle at the acceptable values of the reflection coefficient over the frequency band are proposed. The designs make the elemental base of the receiving and the transmitting equipment broader and they are intended to provide given phase separations of the radio signals, to perform required phase correction or polarization compensation.
| 7. |
Стешенко С. В. Олексій Якович Сокіл (1870–1939) як іконописець [Електронний ресурс] / С. В. Стешенко // Традиції та новації у вищій архітектурно-художній освіті. - 2017. - Вип. 1. - С. 127-136. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Tnvakho_2017_1_22
| 8. |
Стешенко С. Реконструкція пам’яток сакрального мистецтва та її роль у формуванні світогляду молодих митців [Електронний ресурс] / С. Стешенко // Сучасні проблеми художньої освіти в Україні. - 2017. - Вип. 11-12. - С. 86–88. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Spkho_2017_11-12_30
| 9. |
Кириленко А. А. Разработки лаборатории вычислительной электродинамики: от математических моделей до антенно-фидерных устройств [Електронний ресурс] / А. А. Кириленко, Д. Ю. Кулик, Л. П. Мосьпан, С. А. Стешенко // Радіофізика та електроніка. - 2019. - Т. 24, № 2. - С. 3-14. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphre_2019_24_2_3
| 10. |
Стешенко С. В. Архітектурний ансамбль Спасового скиту під Борками на Харківщині: спроба реконструкції [Електронний ресурс] / С. В. Стешенко // Вісник Харківської державної академії дизайну і мистецтв. - 2019. - № 4. - С. 42-53. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/had_2019_4_7
| 11. |
Стешенко С. В. Іконописна спадщина художника-символіста Олександра Савінова на Харківщині [Електронний ресурс] / С. В. Стешенко // Традиції та новації у вищій архітектурно-художній освіті. - 2017. - Вип. 3. - С. 72-84. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Tnvakho_2017_3_13
| 12. |
Мосьпан Л. П. Численное моделирование частотно-селективных поверхностей с П-образными апертурами [Електронний ресурс] / Л. П. Мосьпан, А. А. Кириленко, Д. Ю. Кулик, С. А. Стешенко // Радіофізика та електроніка. - 2020. - Т. 25, № 1. - С. 3-10. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphre_2020_25_1_3
| 13. |
Ульянов О. М. Створення радіотелескопу РТ-32 на базі антенної системи MARK-4B. 3. Гетеродини та власні шуми приймальної системи [Електронний ресурс] / О. М. Ульянов, В. В. Захаренко, Є. А. Алєксеєв, О. М. Резніченко, І. О. Кулагін, В. В. Будніков, В. І. Присяжний, А. В. Поіхало, В. В. Войтюк, В. М. Мамарєв, В. В. Ожінський, В. П. Власенко, В. М. Чміль, І. К. Сундучков, М. М. Бердар, В. І. Лебідь, М. І. Паламар, А. В. Чайковський, Ю. В. Пастернак, М. А. Стрембицький, М. П. Натаров, С. О. Стешенко, В. В. Гламаздін, О. І. Шубний, А. О. Кириленко, Д. Ю. Кулик // Радіофізика і радіоастрономія. - 2020. - Т. 25, № 3. - С. 175-192. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/rphra_2020_25_3_3 Дослідження з високою роздільною здатністю спектральних ліній космічних радіоджерел потребує низьких власних шумів приймальної системи радіотелескопу. Вони забезпечуються як вхідними кріогенними підсилювачами, так і низькими фазовими шумами гетеродинів. Для виконання спектральних досліджень необхідно мати можливість перестроювання частот гетеродинів з малим частотним кроком. В роботі наведено результати розроблення синтезаторів частоти, які одночасно забезпечують як дуже малий частотний крок, та і низький рівень фазових шумів. Наведено також результати вимірювань власних шумів кріогенних приймальних систем радіотелескопу РТ-32. Приймальні системи РТ-32 створено за схемами супергетеродинних приймачів з двома ступенями перетворення частоти. Настроювання приймальної системи з частотним кроком 10 або 20 МГц забезпечується гетеродинами першого перетворення частоти, а точне настроювання відбувається завдяки надвисокій роздільній здатності (0,0001 МГц) гетеродинів другого перетворення частоти, які створено на основі синтезаторів прямого цифрового синтезу. Показано, що застосування синтезаторів прямого цифрового синтезу можливе лише з низькими значеннями коефіцієнтів множення частоти, а також за умов ретельної фільтрації усіх опорних сигналів. Вимірювання параметрів гетеродинів проводилось за допомогою спектроаналізатора N9951A (Keysight Technologies), який має високу роздільну здатність і широкий динамічний діапазон. Для вимірювань шумових характеристик радіоприймальної системи радіотелескопу було виготовлено спеціальне узгоджене навантаження з можливістю охолодження до температури рідкого азоту. Вимірювання шумової температури було проведено в різних розрізах приймального тракту РТ-32. Співставлення таких вимірювань в різних конфігураціях надає змогу зробити попередню оцінку власних шумів РТ-32 в C та K діапазонах. Висновок: результати вимірювань власних шумів радіоприймальних систем та фазових шумів гетеродинів радіотелескопу РТ-32 показують, що радіотелескоп в C-діапазоні здатен виконувати високочутливі дослідження як в широкій смузі частот, так і у вузькій смузі частот з високою спектральною роздільною здатністю. В K-діапазоні власні шуми є співставними (<$Esymbol Ы~60~-~80> К) з зовнішніми шумами, що також надає змогу досліджувати випромінювання мазерних джерел.
|
|
|