![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Тополов П$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 7
Представлено документи з 1 до 7
|
1. |
Тополов П. А. Морфометрическая характеристика артериальных дихотомий сосудистого русла печени [Електронний ресурс] / П. А. Тополов, О. К. Зенин, А. В. Дмитриев, П. В. Кудымов, А. Е. Худяков // Таврический медико-биологический вестник. - 2013. - Т. 16, № 1(2). - С. 190-192. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Tmbv_2013_16_1(2)__53
| 2. |
Шай А. М. Морфометрическая анатомия артериального русла селезёнки [Електронний ресурс] / А. М. Шай, О. К. Зенин, П. А. Тополов, Е. В. Жданов, А. Н. Шай // Питання експериментальної та клінічної медицини. - 2013. - Вип. 17, Т. 2. - С. 183-188. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pekm_2013_17_2_37
| 3. |
Оверко В. С. Дослідження кровотоку в різних типах дихотомій артеріальної системи людини [Електронний ресурс] / В. С. Оверко, О. К. Зенін, В. В. Білоусов, П. О. Тополов, А. В. Дмитриєв, М. В. Безкровна // Вісник Вінницького політехнічного інституту. - 2014. - № 3. - С. 86-90. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vvpi_2014_3_17 Мета роботи - розрахунок і візуалізація поведінки потоків крові в місцях дихотомій на різних ступенях розгалуження артерій. Комп'ютерне моделювання показало, що два типа дихотомій виконують складну функцію: регулюють реологічні властивості крові та впливають на швидкість кровотоку. Це свідчіть, що побудова моделі артеріальної системи людини неможлива на підставі критерію оптимальності, що базується на принципі мінімуму гідродинамічного опору.
| 4. |
Тополов П. О. Вплив обробки оксигенатора адаптаційною композицією під час аортокоронарного шунтування на зміну клітин крові [Електронний ресурс] / П. О. Тополов, І. С. Дьордяй, Л. О. Собанська, Я. В. Куриленко, Н. І. Белемець, О. М. Лазаренко, Г. О. Лазаренко, Т. А. Алексєєва, В. Г. Гур’янов // Серце і судини. - 2018. - № 1. - С. 80-84. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sis_2018_1_14 Мета роботи - оцінити вплив обробки контактної поверхні оксигенатора адаптаційною композицією (АК) на основі альбуміну сироватки крові реципієнта на зміни клітин крові пацієнта. На базі хірургічного центру ДНУ "Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини" ДУС за період листопад 2016 р. - березень 2017 р. прооперовано 42 хворих з використанням апарата штучного кровообігу. Пацієнтів було розподілено на дві групи: у першій групі (30 хворих, 24 чоловіки і 6 жінок) операції виконували з апаратом штучного кровообігу без обробки оксигенатора АК, у другій групі (12 хворих, 9 чоловіків і 3 жінки) оксигенатор обробляли АК. Ефективність обробки АК визначали за загальним аналізом крові та станом еритроцитів. Обробка оксигенатора АК сприяє зменшенню реакції організму на чужорідне тіло: у пацієнтів, у яких застосовували обробку оксигенатора АК, визначено незначне збільшення вмісту лейкоцитів, зниження частки лімфоцитів і гранулоцитів. Також у цих хворих відсутність ехіноцитів і мікроцитів свідчить про адекватне кисневе забезпечення еритроцитів. Висновки: обробка контактної поверхні оксигенатора АК сприяє зменшенню реакції організму на нього та покращує обмін еритроцитів на газообмінній мембрані.
| 5. |
Черній В. І. Удосконалення методу штучного кровообігу при кардіохірургічних втручаннях [Електронний ресурс] / В. І. Черній, Л. О. Собанська, П. О. Тополов, О. Н. Лазаренко, Т. А. Алексєєва, В. Г. Гур’янов // Медицина невідкладних станів. - 2019. - № 2. - С. 119-129. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Medns_2019_2_17 Удосконалення методик штучного кровообігу (ШК) не втрачає актуальності і за сучасних умо. Мета дослідження - вдосконалити метод штучного кровообігу під час проведення кардіохірургічних втручань за рахунок модифікації поверхні контура штучного кровообігу й внутрішньовенного введення фруктозо-1,6-дифосфату. На базі ДНУ "Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини" ДУС було обстежено 64 кардіохірургічних хворих, прооперованих із використанням штучного кровообігу. Пацієнтів було розподілено на 3 групи: Gr1 - пацієнти, яким проводився ШК з використанням езафосфіни (n = 22); Gr2 - пацієнти, яким проводився ШК із використанням екстракорпорального контура, обробленого адаптуючою композицією (n = 21), і Gr3 - група контролю (n = 21). У хворих у кожній групі робили мазки й виконували загальний аналіз крові, вивчали морфометрію мазків крові, еритроцитарні індекси, кислотно-лужний стан, гемоліз і рівень фосфатів. Дослідження проводили перед початком перфузії, на 10, 40, 60-й хв (етап зігрівання) штучного кровообігу й через годину після відключення апарата штучного кровообігу. Показано, що зниження показників гемоглобіну, еритроцитів, гематокриту в усіх трьох групах відбувається за рахунок гемодилюції внаслідок використання розчинів для кардіоплегії. За використання препарату езафосфіна й обробки контура оксигенатора адаптуючою композицією показник гемолізу після ШК менш виражений, ніж у контрольній групі (p << 0,05). Гіпофосфатемія є недооціненою проблемою в кардіохірургічних хворих. У Gr1 введення езафосфіни дозволило скоригувати гіпофосфатемію (p << 0,001). У Gr2 рівень фосфору наприкінці перфузії суттєво не відрізнявся від початкових значень (p = 0,07). У Gr3 рівень фосфору після ШК зменшився (p << 0,001), що свідчить про енергетичний дефіцит у даної категорії хворих. Зміни показників змішаної венозної сатурації вірогідно відображають адекватність споживання кисню. Напруга кисню у змішаній венозній крові у Gr1, у якій застосовувалася езафосфіна, протягом ШК була суттєво вищою, ніж у Gr3 (p << 0,05). Під час аналізу морфометрії мазків крові встановлено, що в контрольній групі у процесі ШК починаючи з 10-ї хв спостерігається тенденція до трансформації еритроцитів в ехіноцити, які після штучного кровообігу переважають в полі зору у порівнянні з періодом до ШК (p << 0,05). Після ШК у полі зору з$являються ехіноцити, мікроцити й еритроцити у формі бублика. Під час аналізу морфометрії мазків крові в Gr1 і Gr2 встановлено, що дискоцити меншою мірою трансформуються в ехіноціти, і на 40-й хв ШК кількість нормоцитів вірогідно не відрізняється від показників до ШК (p >> 0,05). Висновки: доведено доцільність використання езафосфіни й адаптуючої композиції під час виконання штучного кровообігу під час кардіохірургічних втручань. Запропоновані методики призводять до корекції гіпофосфатемії, покращують постачання клітин киснем, підвищують опірність гемолізу, збільшують запас багатих енергією фосфорних сполук. Відзначено позитивний вплив на морфометричний стан еритроцитів. Кращі показники змішаної венозної сатурації відзначено за використання езафосфіни.
| 6. |
Черній В. І. Діагностика та корекції гемодинамічних розладів у кардіохірургічних хворих із серцевою недостатністю, які перенесли оперативне втручання — шунтування коронарної артерії із застосуванням штучного кровообігу [Електронний ресурс] / В. І. Черній, Я. В. Куриленко, Л. О. Собанська, П. О. Тополов // Медицина невідкладних станів. - 2019. - № 2. - С. 251. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Medns_2019_2_187
| 7. |
Черній В. І. Анестезіологічний менеджмент у кардіохірургічних хворих, які перенесли аортокоронарне шунтування з використанням штучного кровообігу [Електронний ресурс] / В. І. Черній, Я. В. Куриленко, П. О. Тополов, Т. В. Черній // Медицина невідкладних станів. - 2020. - Т. 16, № 4. - С. 101-109. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Medns_2020_16_4_14 Хірургічна реваскуляризація міокарда є ефективним способом лікування хворих з ішемічною хворобою серця (ІХС). Обов'язковим етапом проведення екстракорпорального кровообігу є індукована зупинка серця й пов'язаний із цим період загальної ішемії. Тому при виконанні операцій аортокоронарного шунтування в умовах штучного кровообігу розвивається гостра серцева недостатність, виражена тією чи іншою мірою. Незважаючи на постійне вдосконалення методів штучного кровообігу, анестезії та кардіопротекції, частота інтраопераційного інфаркту міокарда становить від 2 до 7,2 % випадків, гострої серцевої недостатності - від 2,7 до 51,2 %, гострих порушень серцевого ритму - від 20 до 63,6 %. Мета дослідження - покращити результати лікування кардіохірургічних хворих із серцевою недостатністю, які перенесли оперативне втручання - шунтування коронарних артерій із застосуванням екстракорпорального кровообігу, шляхом удосконалення протоколу періопераційного ведення пацієнтів. На базі Державної наукової установи "Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини" Державного управління справами було прооперовано 100 кардіохірургічних хворих на ІХС, яким було виконано аортокоронарне шунтування з використанням штучного кровообігу. Від усіх хворих було отримано інформовану згоду на участь у дослідженні. Пацієнти були розподілені на дві групи. Пацієнтам групи 1 (40 хворих) у післяопераційному періоді корекцію гемодинамічних розладів виконували за стандартним чинним протоколом. У групі 2 (60 хворих) був застосований диференційований підхід до корекції гемодинамічних розладів. У підгрупі 1 (20 хворих) у післяопераційному періоді корекцію гемодинамічних розладів виконували за допомогою добутаміну й досягли стабілізації. У підгрупі 2 (11 хворих, у яких була діагностована в передопераційному періоді гіпофосфатемія) для корекції гемодинамічних розладів крім добутаміну використовували препарат фруктозо-1,6-дифосфат за схемою: 5 г препарату вводили безпосередньо перед початком перфузії і 5 г - на 30-й хвилині штучного кровообігу. Препарат, ендогенний високоенергетичний проміжний метаболіт гліколітичного шляху, безпосередньо посилює утворення високоенергетичного фосфату (аденозинтрифосфату). У підгрупі 3 (6 хворих) у післяопераційному періоді крім добутаміну для корекції гемодинамічних розладів застосували препарат тиворель (1 мл розчину містить 42 мг аргініну гідрохлориду та 20 мг левокарнітину). Підгрупа 4 (23 хворих) у післяопераційному періоді не мала гемодинамічних розладів, корекцію не виконували. Розроблено періопераційний анестезіологічний менеджмент у кардіохірургічних хворих із серцевою недостатністю, які перенесли аортокоронарне шунтування з використанням штучного кровообігу. Для моніторингу функції серцево-судинної системи використовували електрокардіографію, ехокардіографію, фазаграфію, визначено варіабельність серцевого ритму за Р. М. Баєвським. Фазаграфія - це інноваційний метод обробки електрокардіограм, розроблений НАН України. Суть методу - дослідження симетрії/асиметрії зубця Т електрокардіограми як маркера ішемічних змін міокарда. Визначення симетричності хвилі Т у фазовому просторі є ефективним діагностичним критерієм наявності ішемії (показник <$E beta>Т) на електрокардіограмі. Результати досліджень свідчать про можливість використання методу фазаграфії, зокрема аналізу симетрії зубця Т як маркера ішемічних змін у міокарді, у кардіохірургічних хворих, які перенесли аортокоронарне шунтування з використанням штучного кровообігу. Встановлено, що в групі 2 для стабілізації гемодинаміки, кисневого статусу, мікроциркуляції були використані менші дози симпатоміметиків, були меншими тривалість їх застосування, частота гемодиномічно значимої фібриляції передсердь, доза введеного аміодарону, тривалість штучної вентиляції легень порівняно з групою 1. Висновки: одержані дані свідчать, що розроблений алгоритм періопераційного ведення кардіохірургічних хворих із серцевою недостатністю надає можливість значно прискорити реабілітацію кардіохірургічних хворих, підвищити комфорт пацієнта й скоротити термін перебування в лікарні до 6 - 7 діб.
|
|
|