Бордун І. М. Дослідження структури активованого вугілля з рослинної сировини методами рентгенівської дифрактометрії та малокутового розсіяння / І. М. Бордун, М. М. Садова, А. К. Борисюк, Ю. О. Кулик // Наносистеми, наноматеріали, нанотехнології : зб. наук. пр.. - 2017. - 15, вип. 3. - С. 517-533. - Бібліогр.: 18 назв. - укp.Досліджено активоване вугілля, вихідними матеріалами для одержання якого були відходи перероблення кукурудзи - качани, листки та стебла - і сухий буряковий жом. Показано, що після карбонізації й активації водяною парою подрібнене вугілля є достатньо однорідним, незалежно зід структури вихідної сировини. Встановлено, що на усіх рентгенівських дифрактограмах спостерігаються широкі дифузні максимуми, близькі за положенням до рефлексів полікристалічного графіту. Аналіз дифрактограм надав змогу встановити, що досліджуване вугілля характеризується мікронеоднорідною структурою, сформованою з графітоподібних і графенових нанокристалів, розподілених в аморфній фазі. Основний внесок у кристалоподібну складову структури роблять тривимірні графітоподібні кристаліти, частка яких складає від 75 % у вугіллі з бурякового жому до 82 % у вугіллі зі стебел кукурудзи. Пористу структуру розраховано на основі аналізу спектрів малокутового розсіяння рентгенівських променів. Показано хаотичний розподіл пор і відсутність кореляції у їх взаємному розміщенні, що є властивим для полідисперсних систем із широким розподілом пор за розмірами. Встановлено, що функції розподілу пор для вугілля на основі стебел і качанів кукурудзи характеризуються наявністю чіткого максимуму за r = 4,7 нм і r = 5,2 нм відповідно, а на основі бурякового жому - за r = 3,8 нм. Розподіл пор активованого вугілля на основі листків кукурудзи має бімодальний характер із розщепленням основного максимуму на підмаксимуми з r = 2,5 нм та r = 5,4 нм. На основі закону Порода, що описує асимптотичну поведінку інтенсивності малокутового розсіяння рентгенівських променів, встановлено, що вугілля зі стебел кукурудзи характеризується питомою площею поверхні у 617 м<^>2/г, з листків кукурудзи - 409 м<^>2/г, з бурякового жому - 342 м<^>2/г, а з качанів кукурудзи - 165 м<^>2/г. Індекс рубрикатора НБУВ: Л762.224
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж72631 Пошук видання у каталогах НБУВ Додаткова інформація про автора(ів) публікації: (cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці) ![](/irbis_nbuv/images/info.png) Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"
|